Ekonomiska ramar för transportinfrastrukturen 2026–2037

Economic framework for transport infrastructure 2026-2037

transportinfrastruktur
järnväg
vägunderhåll
ekonomisk ram
infrastrukturplanering

Frågan gäller hur den ekonomiska ramen på 1 171 miljarder kronor för transportinfrastrukturen 2026–2037 ska fördelas mellan vidmakthållande av vägar och järnvägar - enligt regeringens förslag med tyngdpunkt på vägar, eller enligt en fördelning med större andel till järnvägen.

The question is how the SEK 1,171 billion economic framework for transport infrastructure 2026-2037 should be divided between maintaining roads and railways - according to the government's proposal with an emphasis on roads, or according to a distribution giving a larger share to rail.

Fördelningen avgör hur snabbt Sveriges eftersatta järnvägsunderhåll kan betas av jämfört med vägnätet, vilket påverkar tågförseningar, urspårningsrisk och framkomlighet för alla som pendlar eller transporterar gods, samtidigt som den totala satsningen är lika stor oavsett vilket alternativ som väljs.

The split determines how quickly Sweden's neglected rail maintenance can be addressed relative to the road network, affecting train delays, derailment risk and accessibility for everyone who commutes or transports goods, while the total investment is the same size whichever option is chosen.

Utskottet delar regeringens utgångspunkt att den ekonomiska ramen ska förvaltas effektivt och att den befintliga väg- och järnvägsinfrastrukturen i första hand ska vårdas och underhållas, eftersom behoven under lång tid underskattats och underhållet släpat efter. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om en ekonomisk ram på 1 171 miljarder kronor för 2026–2037, varav 354 miljarder kronor går till vidmakthållande av statliga vägar och 210 miljarder kronor till vidmakthållande av statliga järnvägar, samt 607 miljarder kronor till utveckling av transportsystemet.

The committee shares the government's starting point that the economic framework should be managed efficiently and that priority should be given to maintaining the existing road and rail infrastructure, since needs have long been underestimated and maintenance has fallen behind. The committee therefore endorses the government's proposal for an economic framework of SEK 1,171 billion for 2026-2037, of which SEK 354 billion goes to maintaining state roads and SEK 210 billion to maintaining state railways, plus SEK 607 billion for developing the transport system.

Reservationen (S) satsar lika mycket totalt på transportinfrastrukturen 2026–2037 men vill prioritera annorlunda: 309 miljarder kronor till vidmakthållande av statliga vägar och 255 miljarder kronor till vidmakthållande av statliga järnvägar, det vill säga mer till järnvägen och mindre till vägarna än regeringens förslag. Skälet är att järnvägen har ett omedelbart behov av upprustning och en stor underhållsskuld, vilket redan märks genom inställda tåg, urspårningar, förseningar och försämrad framkomlighet - något reservanten menar hotar ambitionen att hela Sverige ska leva och hålla ihop samt hotar trafiksäkerheten och klimatmålen.

The reservation (S) invests the same total amount in transport infrastructure for 2026-2037 but wants to prioritise differently: SEK 309 billion for maintaining state roads and SEK 255 billion for maintaining state railways, meaning more for rail and less for roads than the government's proposal. The reasoning is that the railway has an immediate need for renewal and a large maintenance backlog, already visible through cancelled trains, derailments, delays and worsening accessibility - something the reservation argues threatens the ambition for the whole of Sweden to thrive and hold together, as well as traffic safety and climate goals.

En utgångspunkt är att den ekonomiska ramen ska förvaltas effektivt och att den befintliga väg- och järnvägsinfrastrukturen i första hand vårdas och underhålls, eftersom behoven under lång tid underskattats och underhållet släpat efter. Denna linje stöder en ekonomisk ram på 1 171 miljarder kronor för perioden 2026–2037, varav 354 miljarder kronor går till vidmakthållande av statliga vägar och 210 miljarder kronor till vidmakthållande av statliga järnvägar, samt 607 miljarder kronor till utveckling av transportsystemet.

One starting point is that the economic framework should be managed efficiently and that priority is given to maintaining the existing road and rail infrastructure, since needs have long been underestimated and maintenance has fallen behind. This position supports an economic framework of SEK 1,171 billion for 2026-2037, of which SEK 354 billion goes to maintaining state roads and SEK 210 billion to maintaining state railways, plus SEK 607 billion for developing the transport system.

En annan linje satsar lika mycket totalt men vill prioritera annorlunda: 309 miljarder kronor till vidmakthållande av vägar och 255 miljarder kronor till vidmakthållande av järnvägar, det vill säga mer till järnvägen och mindre till vägarna. Argumentet är att järnvägen har ett omedelbart behov av upprustning och en stor underhållsskuld, vilket redan märks genom inställda tåg, urspårningar, förseningar och försämrad framkomlighet, vilket i sin tur hotar möjligheten att hela landet ska hålla ihop samt trafiksäkerheten och klimatmålen.

Another position invests the same total amount but wants to prioritise differently: SEK 309 billion for maintaining roads and SEK 255 billion for maintaining railways, meaning more for rail and less for roads. The argument is that the railway has an immediate need for renewal and a large maintenance backlog, already visible through cancelled trains, derailments, delays and worsening accessibility, which in turn threatens the ambition for the whole country to hold together as well as traffic safety and climate goals.


turism besöksnäring näringspolitik sysselsättning hållbarhet

Frågan gäller om riksdagen ska återinföra ett särskilt mål för turismpolitiken, som slopades för att förenkla målstrukturen, eller om avsaknaden av ett eget turismmål ska bestå.

The question is whether the Riksdag should reinstate a specific goal for tourism policy, which was dropped to simplify the goal structure, or whether the absence of a separate tourism goal should remain.

Ett eget mål skulle kunna rikta tydligare insatser mot en näring som sysselsätter en hög andel unga och utlandsfödda och är viktig för landsbygden, men beslutet handlar också om hur regeringens mål- och resultatstruktur för näringspolitiken generellt ska se ut.

A dedicated goal could direct clearer efforts toward an industry that employs a high share of young people and people born abroad and matters for rural areas, but the decision also concerns how the government's overall goal-and-results structure for enterprise policy should look.

Utskottet konstaterar att det tidigare målet för turismpolitiken upphörde i syfte att förenkla den näringspolitiska målstrukturen och mål- och resultatdialogen, och utskottet har ingen annan uppfattning än den som då redovisades. Utskottet ser därför ingen anledning att förorda att ett särskilt mål för turismpolitiken återinförs och avstyrker motionsyrkandet.

The committee notes that the previous goal for tourism policy was dropped in order to simplify the enterprise-policy goal structure and the goal-and-results dialogue, and the committee holds no different view than the one presented at that time. The committee therefore sees no reason to propose reinstating a specific goal for tourism policy and rejects the motion.

Reservationen (S) vill att riksdagen tar initiativ till att återinföra ett mål för turismnäringen, formulerat som en hållbar turism med ett hållbart resande och en hållbar, konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser i hela landet. Skälet är att besöksnäringen stärker Sveriges bild utomlands och bidrar till handel och investeringar, ger människor på landsbygden och i glesbygd ökade möjligheter till välstånd, och sysselsätter en hög andel unga och utlandsfödda, vilket gör den till en viktig integrationsmotor; ett eget mål skulle enligt reservanten göra det möjligt att rikta insatser tydligare mot näringen.

The reservation (S) wants the Riksdag to take the initiative to reinstate a goal for the tourism industry, formulated as sustainable tourism with sustainable travel and a sustainable, competitive visitor industry that grows and contributes to employment and attractive places across the country. The reasoning is that the visitor industry strengthens Sweden's image abroad and contributes to trade and investment, gives people in rural and sparsely populated areas greater opportunities for prosperity, and employs a high share of young people and people born abroad, making it an important engine of integration; a dedicated goal would, in the reservation's view, make it possible to target efforts more clearly at the industry.

En bedömning är att det tidigare målet för turismpolitiken upphörde för att förenkla den näringspolitiska målstrukturen och mål- och resultatdialogen, och att det inte finns någon annan uppfattning än den som då redovisades. Det finns därför ingen anledning att förorda att ett särskilt mål för turismpolitiken återinförs.

One assessment is that the previous goal for tourism policy was dropped in order to simplify the enterprise-policy goal structure and the goal-and-results dialogue, and that there is no different view than the one presented at that time. There is therefore no reason to propose reinstating a specific goal for tourism policy.

En annan linje vill återinföra ett mål för turismnäringen, formulerat som en hållbar turism med ett hållbart resande och en hållbar, konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser i hela landet. Argumentet är att besöksnäringen stärker bilden av Sverige utomlands och bidrar till handel och investeringar, ger människor på landsbygden och i glesbygd ökade möjligheter till välstånd, och sysselsätter en hög andel unga och utlandsfödda, vilket gör den till en viktig integrationsmotor.

Another position wants to reinstate a goal for the tourism industry, formulated as sustainable tourism with sustainable travel and a sustainable, competitive visitor industry that grows and contributes to employment and attractive places across the country. The argument is that the visitor industry strengthens Sweden's image abroad and contributes to trade and investment, gives people in rural and sparsely populated areas greater opportunities for prosperity, and employs a high share of young people and people born abroad, making it an important engine of integration.


Tidsplan för utökad värnpliktsutbildning

Timeline for expanded conscript training

värnplikt totalförsvaret försvarsmakten personalförsörjning försvarsöverenskommelse

Frågan gäller om målet om 12 000 värnpliktiga i grundutbildning per år ska nås inom intervallet 2032–2035, som regeringen föreslår, eller om riksdagen ska slå fast att målet ska vara uppnått redan 2032, i linje med den tidigare försvarsöverenskommelsen.

The question is whether the goal of 12,000 conscripts in basic training per year should be reached within the 2032-2035 window, as the government proposes, or whether the Riksdag should establish that the goal must be met already by 2032, in line with the earlier defence agreement.

Tidpunkten påverkar hur snabbt Försvarsmakten får den personal som krigsorganisationen behöver, samtidigt som en snabbare upptrappning ställer högre krav på utbildningskapacitet, materiel och övningsfält innan volymerna kan nås.

The timing affects how quickly the Armed Forces get the personnel the war organisation needs, while a faster ramp-up places greater demands on training capacity, equipment and exercise areas before the volumes can be reached.

Utskottet instämmer med regeringen och Försvarsmakten i att grundutbildningsvolymerna bör ökas stegvis i balans med produktions- och utbildningsförutsättningarna, med målet att nå 12 000 värnpliktiga under perioden 2032–2035. Utskottet delar samtidigt Försvarsberedningens ställningstagande om att det försämrade säkerhetsläget kräver en avsevärd ambitionshöjning och vill att Försvarsmakten analyserar och tar fram alternativ för att i möjligaste mån hålla fast vid målbilden om 12 000 värnpliktiga per år från och med 2032, men avstyrker motionen om att slå fast 2032 som ett bindande slutår.

The committee agrees with the government and the Armed Forces that basic-training volumes should be increased gradually, in balance with production and training conditions, with the aim of reaching 12,000 conscripts within the 2032-2035 period. At the same time, the committee shares the Defence Commission's position that the worsened security situation requires a substantial increase in ambition and wants the Armed Forces to develop options for holding, as far as possible, to the target of 12,000 conscripts a year from 2032, but rejects the motion calling for 2032 to be fixed as a binding end year.

Reservationen (S) vill hålla fast vid 2032 som det år då 12 000 värnpliktiga ska vara i utbildning, i enlighet med den tidigare försvarsöverenskommelsen, i stället för regeringens föreslagna intervall 2032–2035. Skälet är att en förskjutning av tidsgränsen borde ha kopplats till en särskild överenskommelse med tydliga förklaringar och motiv, vilket enligt reservanten inte har skett, och riksdagen bör därför tillkännage för regeringen att målet om 12 000 värnpliktiga ska vara uppnått senast 2032.

The reservation (S) wants to hold to 2032 as the year by which 12,000 conscripts should be in training, in line with the earlier defence agreement, instead of the government's proposed 2032-2035 window. The reasoning is that shifting the deadline should have been tied to a specific agreement with clear explanations and reasons, which the reservation says has not happened, and the Riksdag should therefore inform the government that the goal of 12,000 conscripts must be reached by 2032 at the latest.

En bedömning är att grundutbildningsvolymerna bör ökas stegvis i balans med produktions- och utbildningsförutsättningarna, med målet att nå 12 000 värnpliktiga under perioden 2032–2035. Det försämrade säkerhetsläget bedöms kräva en avsevärd ambitionshöjning för värnpliktsvolymerna, och Försvarsmakten bör analysera och ta fram alternativ för att i möjligaste mån hålla fast vid målbilden om 12 000 värnpliktiga per år från och med 2032.

One assessment is that basic-training volumes should be increased gradually, in balance with production and training conditions, with the aim of reaching 12,000 conscripts within the 2032-2035 period. The worsened security situation is judged to require a substantial increase in ambition for conscript volumes, and the Armed Forces should analyse and develop options for holding, as far as possible, to the target of 12,000 conscripts a year from 2032.

En annan linje vill hålla fast vid 2032 som det år då 12 000 värnpliktiga ska vara i utbildning, i stället för ett intervall som sträcker sig till 2035. Argumentet är att en förskjutning av tidsgränsen borde kopplas till en tydlig överenskommelse med förklaringar och motiv, vilket saknas, och att målet om 12 000 värnpliktiga därför bör vara uppnått senast 2032.

Another position wants to hold to 2032 as the year by which 12,000 conscripts should be in training, rather than a window stretching to 2035. The argument is that shifting the deadline should be tied to a clear agreement with explanations and reasons, which is missing, and that the goal of 12,000 conscripts should therefore be reached by 2032 at the latest.


civilt försvar
totalförsvaret
krisberedskap
försvarsbeslut
säkerhetspolitik

Frågan gäller om riksdagen ska godkänna regeringens förslag till mål för det civila försvaret, eller om målen ska kompletteras med bland annat att stärka samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar i fred och att bidra till internationella fredsfrämjande insatser.

The question is whether the Riksdag should approve the government's proposed goals for civil defence, or whether the goals should be supplemented with, among other things, strengthening society's ability to handle severe strains in peacetime and contributing to international peace-promoting missions.

Målformuleringen styr vad det civila försvaret ska prioritera de kommande åren, och beslutet avgör om beredskap för fredstida kriser och internationella insatser ska vara uttalade mål eller inte, vilket påverkar hur robust samhällsviktig verksamhet blir mot allt från cyberangrepp till naturkatastrofer.

The wording of the goals steers what civil defence should prioritise in the coming years, and the decision determines whether preparedness for peacetime crises and international missions are explicit goals or not, which affects how resilient critical societal functions become against everything from cyberattacks to natural disasters.

Utskottet välkomnar de resursförstärkningar som regeringen aviserat, i linje med Försvarsberedningens förslag, för att bygga upp det civila försvaret inom en ekonomisk planeringsram för hela försvarsbeslutsperioden. Utskottet instämmer med Försvarsberedningen i att det är rimligt att den ekonomiska ramen växer i en något lägre takt än vad myndigheten föreslagit, eftersom det civila försvaret byggs upp från en låg nivå och kräver ett omfattande förberedande arbete, men välkomnar att regeringen kan göra en förnyad helhetsbedömning av uppbyggnaden under perioden. Utskottet godkänner därmed regeringens förslag till mål för det civila försvaret och avstyrker motionsyrkandena om ett bredare målinnehåll.

The committee welcomes the resource reinforcements the government has announced, in line with the Defence Commission's proposal, to build up civil defence within an economic planning framework for the whole defence-decision period. The committee agrees with the Defence Commission that it is reasonable for the economic framework to grow at a somewhat slower pace than the agency proposed, since civil defence is being built up from a low level and requires extensive preparatory work, but welcomes that the government can make a renewed holistic assessment of the build-up during the period. The committee therefore approves the government's proposed goals for civil defence and rejects the motions calling for broader goal content.

Reservationen (V, MP) vänder sig mot att regeringen, i linje med Försvarsberedningens majoritet, stryker två mål för det civila försvaret: att bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, och att med tillgängliga resurser bidra till förmågan att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Skälet är att dagens sårbarheter i infrastruktur och samhällsviktiga funktioner - förstärkta av cyberangrepp, angrepp på demokratin, klimatförändringar och pandemier - kräver just den typen av krisberedskap, och att internationella fredsfrämjande insatser är ett billigt och effektivt sätt att investera i svensk säkerhet; reservanterna reagerar också på att målet om att skydda civilbefolkningen fått lägre prioritet i listan, vilket de menar är motsägelsefullt trots regeringens besked att listan saknar inbördes ordning.

The reservation (V, MP) objects to the government, in line with the majority of the Defence Commission, striking two goals for civil defence: contributing to strengthening society's ability to prevent and manage severe strains on society in peacetime, and, with available resources, contributing to the ability to take part in international peace-promoting and humanitarian missions. The reasoning is that today's vulnerabilities in infrastructure and critical societal functions - compounded by cyberattacks, attacks on democracy, climate change and pandemics - require exactly that kind of crisis preparedness, and that international peace-promoting missions are a cheap and effective way of investing in Swedish security; the reservers also react to the goal of protecting the civilian population being given lower priority in the list, which they see as contradictory despite the government's statement that the list has no inherent ranking.

En bedömning välkomnar de resursförstärkningar som aviserats, i linje med ett bredare förslag, för att bygga upp det civila försvaret inom en ekonomisk planeringsram för hela perioden. Det är rimligt att den ekonomiska ramen växer i en något lägre takt än vad som ursprungligen föreslagits, eftersom det civila försvaret byggs upp från en låg nivå och kräver ett omfattande förberedande arbete, samtidigt som en förnyad helhetsbedömning av uppbyggnaden kan göras under periodens gång.

One assessment welcomes the resource reinforcements announced, in line with a broader proposal, to build up civil defence within an economic planning framework for the whole period. It is reasonable for the economic framework to grow at a somewhat slower pace than originally proposed, since civil defence is being built up from a low level and requires extensive preparatory work, while a renewed holistic assessment of the build-up can be made as the period progresses.

En annan linje vänder sig mot att två mål för det civila försvaret stryks: att bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, och att med tillgängliga resurser bidra till förmågan att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Argumentet är att dagens sårbarheter i infrastruktur och samhällsviktiga funktioner - förstärkta av cyberangrepp, angrepp på demokratin, klimatförändringar och pandemier - kräver just den typen av krisberedskap, och att internationella fredsfrämjande insatser är ett kostnadseffektivt sätt att stärka säkerheten; linjen reagerar också på att målet om att skydda civilbefolkningen fått lägre prioritet i listan, vilket ses som motsägelsefullt.

Another position objects to two goals for civil defence being struck: contributing to strengthening society's ability to prevent and manage severe strains on society in peacetime, and, with available resources, contributing to the ability to take part in international peace-promoting and humanitarian missions. The argument is that today's vulnerabilities in infrastructure and critical societal functions - compounded by cyberattacks, attacks on democracy, climate change and pandemics - require exactly that kind of crisis preparedness, and that international peace-promoting missions are a cost-effective way to strengthen security; the position also reacts to the goal of protecting the civilian population being given lower priority in the list, which is seen as contradictory.


Personal- och materielförsörjning i totalförsvaret – värnpliktsvolymer, civilplikt och ubåtsförmåga

Personnel and materiel provisioning in total defense – conscription volumes, civil national service and submarine capability

värnplikt civilplikt materielförsörjning ubåtar krigsorganisation frivilligorganisationer

Frågan gäller dels hur snabbt och i vilken omfattning värnpliktsvolymerna och civilplikten ska byggas ut för att försörja krigsorganisationen med personal och materiel, dels om ytterligare en ubåt utöver vad som föreslagits ska övervägas inom ramen för den nya ubåtsklassen.

The question concerns both how quickly and to what extent conscription volumes and civil national service should be expanded to supply the war organization with personnel and materiel, and whether an additional submarine beyond what has been proposed should be considered as part of the new submarine class.

Beslutet påverkar hur många som kommer att kallas till värnplikt och civilplikt de kommande åren, liksom takten i den militära upprustningen. Om ytterligare en ubåt inte utreds nu riskerar Sverige att ha svagare undervattensförmåga i Östersjön än vad som tidigare överenskommits mellan flera partier.

The decision affects how many people will be called up for conscription and civil national service in the coming years, as well as the pace of military rearmament. If an additional submarine is not investigated now, Sweden risks having weaker underwater capability in the Baltic Sea than previously agreed between several parties.

Utskottet anser att värnplikten även fortsatt ska vara grunden för Försvarsmaktens personalförsörjning och att grundutbildningsvolymerna bör ökas stegvis mot målet 12 000 värnpliktiga per år 2032–2035, i takt med produktions- och utbildningsförutsättningarna. Utskottet upprepar sitt stöd för att civilplikten återaktiverats inom kommunal räddningstjänst och elförsörjning, och betonar även de frivilliga försvarsorganisationernas roll för folkförankring och försvarsvilja. Något förslag om en extra ubåt utöver det som redan föreslagits tas inte upp separat.

The committee holds that conscription should continue to be the basis of the Armed Forces' personnel supply and that basic training volumes should be increased gradually toward the target of 12,000 conscripts per year in 2032–2035, in step with production and training capacity. The committee reiterates its support for reactivating civil national service duty within municipal rescue services and electricity supply, and also stresses the role of voluntary defense organizations for public support and the will to defend the country. It does not separately take up a proposal for an extra submarine beyond what has already been proposed.

Reservationen (S) vill att det övervägs om ytterligare en ubåt ska tillföras det svenska ubåtsvapnet i samband med analysen av en ny ubåtsklass. Skälet är att denna del av den tidigare försvarsöverenskommelsen mellan partierna inte finns med i regeringens proposition, och att de samlade marina stridskrafterna och undervattensförmågan är avgörande för ett effektivt försvar av Östersjön, där svensk kompetens anses vara i världsklass.

The reservation (S) calls for it to be considered whether an additional submarine should be added to the Swedish submarine fleet in connection with the analysis of a new submarine class. The reasoning is that this part of the parties' earlier defense agreement is not included in the government's bill, and that combined naval forces and underwater capability are decisive for an effective defense of the Baltic Sea, where Swedish expertise is considered world-class.

Bedömningen är att värnplikten även fortsatt utgör grunden för försörjningen av krigsorganisationen med personal, och att grundutbildningsvolymerna bör öka stegvis mot en nivå om 12 000 värnpliktiga per år, i takt med produktions- och utbildningsförutsättningarna. Civilplikten inom kommunal räddningstjänst och elförsörjning bedöms fortsatt vara motiverad, och de frivilliga försvarsorganisationerna lyfts fram som viktiga för folkförankring och försvarsvilja.

The assessment is that conscription continues to form the basis for supplying the war organization with personnel, and that basic training volumes should increase gradually toward a level of 12,000 conscripts a year, in step with production and training capacity. Civil national service duty within municipal rescue services and electricity supply is judged to remain warranted, and voluntary defense organizations are highlighted as important for public support and the will to defend the country.

Ett motförslag argumenterar för att det bör övervägas om ytterligare en ubåt ska tillföras ubåtsvapnet i samband med analysen av en ny ubåtsklass, eftersom denna del av en tidigare överenskommelse saknas i förslaget. Enligt förslaget är de samlade marina stridskrafterna och undervattensförmågan avgörande för ett effektivt försvar av Östersjön, där kompetensen på området beskrivs som världsledande.

A counter-proposal argues that it should be considered whether an additional submarine should be added to the submarine fleet in connection with the analysis of a new submarine class, since this part of an earlier agreement is missing from the proposal. According to the proposal, combined naval forces and underwater capability are decisive for effective defense of the Baltic Sea, where expertise in this area is described as world-leading.


Upphävande av riksdagsbindningarna för politiken för global utveckling (PGU)

Repeal of the Riksdag's commitments under the Policy for Global Development (PGU)

PGU
Agenda 2030
bistånd
global utveckling
riksdagsbindningar

Frågan gäller om riksdagens tidigare bindningar för politiken för global utveckling (PGU) ska upphävas nu när Agenda 2030 finns på plats, eller om de ska finnas kvar som ett skydd för Sveriges samlade utvecklingspolitik.

The question is whether the Riksdag's earlier commitments under the Policy for Global Development (PGU) should now be repealed given that Agenda 2030 is in place, or whether they should remain as a safeguard for Sweden's overall development policy.

PGU har sedan 2003 inneburit att alla politikområden, inte bara biståndet, ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Beslutet påverkar hur starkt detta samordningskrav står kvar i praktiken, i en tid då regeringen samtidigt dragit ned på uppföljningen av Agenda 2030.

Since 2003, PGU has meant that all policy areas, not just aid, are meant to contribute to fair and sustainable global development. The decision affects how firmly this coordination requirement remains in practice, at a time when the government has also scaled back follow-up on Agenda 2030.

Utskottet tillstyrker regeringens förslag att upphäva de tidigare riksdagsbindningarna för PGU, med hänvisning till att Agenda 2030 - som är universell och redan integrerar de globala målen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling - har ersatt millenniemålen som PGU ursprungligen skulle bidra till, och att målet för Agenda 2030-genomförandet är en naturlig vidareutveckling av PGU.

The committee endorses the government's proposal to repeal the Riksdag's earlier PGU commitments, pointing out that Agenda 2030 - which is universal and already integrates the global goals for poverty eradication and sustainable development - has superseded the Millennium Development Goals that PGU was originally meant to support, and that the goal of implementing Agenda 2030 is a natural continuation of PGU.

Reservanterna (S, V, MP) vill att PGU ska finnas kvar och avvisar regeringens förslag att avskaffa den, eftersom regeringen samtidigt har lagt ned Agenda 2030-kansliet, tagit bort myndigheters rapporteringskrav och skurit ned uppföljningsbudgeten - vilket enligt reservanterna innebär att regeringen avvecklar en politik som varit en hörnsten i Sveriges globala engagemang sedan 2003.

The reserving parties (S, V, MP) want PGU to remain in place and oppose the government's proposal to abolish it, since the government has simultaneously closed the Agenda 2030 office, removed agencies' reporting requirements and cut the follow-up budget - meaning, in the reservation's view, that the government is dismantling a policy that has been a cornerstone of Sweden's global engagement since 2003.

En bedömning är att Agenda 2030, som är universell och redan integrerar de globala målen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling, ersätter millenniemålen som en äldre politik för global utveckling ursprungligen skulle bidra till, och att målet för Agenda 2030-genomförandet är en naturlig vidareutveckling av den äldre politiken, vilket gör separata riksdagsbindningar för den överflödiga.

One assessment holds that Agenda 2030, being universal and already integrating the global goals for poverty eradication and sustainable development, supersedes the Millennium Development Goals that an older policy for global development was originally meant to support, and that the goal of implementing Agenda 2030 is a natural continuation of the older policy, making separate Riksdag commitments for it redundant.

En annan bedömning vill behålla de särskilda bindningarna för politiken för global utveckling, eftersom arbetet med Agenda 2030 samtidigt tunnas ut - en samordnande kanslifunktion har lagts ned, rapporteringskrav för myndigheter har tagits bort och uppföljningsbudgeten har skurits ned - vilket enligt denna linje undergräver en politik som lagt grunden för det globala utvecklingsansvaret och länge varit en hörnsten i det internationella engagemanget.

Another assessment wants to keep the dedicated commitments for the policy on global development, since work on Agenda 2030 is simultaneously being scaled back - a coordinating office function has been closed, agencies' reporting requirements have been removed and the follow-up budget cut - which, in this view, undermines a policy that laid the foundation for global development responsibility and has long been a cornerstone of international engagement.


Mål för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande

Goal for foreign trade, export and investment promotion

utrikeshandel
handelspolitik
rättvis handel
wto
hållbarhet

Frågan gäller om målet för handelspolitiken ska kompletteras med ordet rättvis, så att det blir en fri, hållbar och rättvis handel, eller om det nuvarande målet om en fri, hållbar och regelbaserad internationell handel ska stå oförändrat.

The question is whether the goal for trade policy should be supplemented with the word fair, so that it becomes free, sustainable and fair trade, or whether the current goal of free, sustainable and rules-based international trade should remain unchanged.

Valet av ord i målet påverkar vilka hänsyn - till miljö, klimat, arbetsvillkor och djurvälfärd - som ska vara vägledande för svensk handelspolitik och hur handelns fördelar fördelas globalt, samtidigt som båda linjerna vill se en fortsatt öppen och hållbar handel.

The choice of wording in the goal affects which considerations - environmental, climate, labour and animal-welfare - should guide Swedish trade policy and how the benefits of trade are distributed globally, even though both positions want continued open and sustainable trade.

Utskottet ser inga skäl att ändra det nu gällande målet för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utskottet delar regeringens uppfattning att Sverige ska vara en tydlig röst för fri och regelbaserad handel där Världshandelsorganisationen (WTO) har en grundläggande roll, och konstaterar att en handelspolitik som bedrivs utifrån det nuvarande målet om en fri, hållbar och regelbaserad internationell handel ger goda förutsättningar för en stark ekonomi, ökad välfärd och stärkt konkurrenskraft. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena om att lägga till rättvis handel i målformuleringen.

The committee sees no reason to change the current goal for foreign trade, export and investment promotion. The committee shares the government's view that Sweden should be a clear voice for free and rules-based trade in which the World Trade Organization (WTO) plays a fundamental role, and finds that a trade policy pursued on the basis of the current goal of free, sustainable and rules-based international trade provides good conditions for a strong economy, increased welfare and strengthened competitiveness. The committee therefore rejects the motions calling for fair trade to be added to the goal wording.

Reservationen (S, MP) vill att målet för handelspolitiken ska vara en fri, hållbar och rättvis handel. Skälet är att den globala handelns fördelar måste komma alla till del och baseras på rättvisa grunder, att Sverige ska stå upp för en rättvis världshandel som bidrar till Agenda 2030, och att en rättvis handel innebär ett ansvarsfullt förhållningssätt till miljö, klimat, social trygghet, arbetsvillkor, hälsa och djurvälfärd; reservanterna menar att detta stärker legitimiteten för global handel och motverkar en orättvis fördelning av globaliseringens möjligheter, samtidigt som Sverige tidigare visat att fri och öppen handel går att förena med höga miljökrav och stärkt skydd för arbetstagares rättigheter.

The reservation (S, MP) wants the goal for trade policy to be free, sustainable and fair trade. The reasoning is that the benefits of global trade must reach everyone and be based on fair terms, that Sweden should stand up for fair world trade that contributes to the 2030 Agenda, and that fair trade means a responsible approach to the environment, climate, social security, working conditions, health and animal welfare; the reservers argue that this strengthens the legitimacy of global trade and counters an unfair distribution of the opportunities created by globalisation, while noting that Sweden has previously shown that free and open trade can be combined with high environmental standards and stronger protection of workers' rights.

En bedömning är att det inte finns skäl att ändra det nu gällande målet för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Sverige bör vara en tydlig röst för fri och regelbaserad handel där Världshandelsorganisationen (WTO) har en grundläggande roll, och en handelspolitik som bedrivs utifrån det nuvarande målet om en fri, hållbar och regelbaserad internationell handel ger goda förutsättningar för en stark ekonomi, ökad välfärd och stärkt konkurrenskraft.

One assessment is that there is no reason to change the current goal for foreign trade, export and investment promotion. Sweden should be a clear voice for free and rules-based trade in which the World Trade Organization (WTO) plays a fundamental role, and a trade policy pursued on the basis of the current goal of free, sustainable and rules-based international trade provides good conditions for a strong economy, increased welfare and strengthened competitiveness.

En annan linje vill att målet för handelspolitiken ska vara en fri, hållbar och rättvis handel. Argumentet är att den globala handelns fördelar måste komma alla till del och baseras på rättvisa grunder, att en rättvis världshandel bidrar till Agenda 2030, och att rättvis handel innebär ett ansvarsfullt förhållningssätt till miljö, klimat, social trygghet, arbetsvillkor, hälsa och djurvälfärd. Detta stärker enligt linjen legitimiteten för global handel och motverkar en orättvis fördelning av globaliseringens möjligheter, samtidigt som fri och öppen handel går att förena med höga miljökrav och stärkt skydd för arbetstagares rättigheter.

Another position wants the goal for trade policy to be free, sustainable and fair trade. The argument is that the benefits of global trade must reach everyone and be based on fair terms, that fair world trade contributes to the 2030 Agenda, and that fair trade means a responsible approach to the environment, climate, social security, working conditions, health and animal welfare. This, in this view, strengthens the legitimacy of global trade and counters an unfair distribution of the opportunities created by globalisation, while free and open trade can still be combined with high environmental standards and stronger protection of workers' rights.


Totalförsvarets måldefinition och hotbild – ska planeringen även omfatta icke-militära hot som klimatkriser, pandemier och cyberangrepp?

Total defense's goal definition and threat picture – should planning also cover non-military threats such as climate crises, pandemics and cyberattacks?

hotbild
totalförsvarets mål
klimathot
cyberangrepp
kriser under ribban
nato

Frågan gäller om totalförsvarets övergripande mål och planering, som utskottet och regeringen formulerar kring att försvara Sverige och allierade mot väpnat angrepp, i stället uttryckligen bör breddas till att också omfatta icke-militära hot som klimatförändringar, pandemier och cyberangrepp samt antagonistiska handlingar under gränsen för väpnat angrepp.

The question is whether total defense's overall goal and planning, which the committee and government frame around defending Sweden and its allies against armed attack, should instead be explicitly broadened to also cover non-military threats such as climate change, pandemics and cyberattacks, as well as hostile acts below the threshold of armed attack.

Hur hotbilden definieras styr vilken förmåga som byggs upp och vilka resurser som avsätts. En snävare, väpnad-angrepp-fokuserad definition kan innebära att förberedelser för klimatrelaterade kriser, pandemier och cyberangrepp inte prioriteras lika högt, vilket kan påverka hela befolkningens säkerhet i fredstida kriser likaväl som i krig.

How the threat picture is defined shapes what capability is built up and which resources are allocated. A narrower definition focused on armed attack could mean that preparations for climate-related crises, pandemics and cyberattacks are not prioritized as highly, which can affect the whole population's safety in peacetime crises as well as in war.

Utskottet instämmer med regeringen i att det övergripande målet för totalförsvaret ska vara att kunna försvara Sverige och befolkningen mot väpnat angrepp, hävda landets självständighet, suveränitet och territoriella integritet samt medverka i försvaret av allierade, i linje med Sveriges åtaganden som Natomedlem. Utskottet välkomnar en fortsatt sammanhållen planering där militärt och civilt försvar utvecklas samordnat, vilket enligt utskottet även stärker förmågan att förebygga och hantera fredstida kriser.

The committee agrees with the government that total defense's overall goal should be the ability to defend Sweden and its population against armed attack, to uphold the country's independence, sovereignty and territorial integrity, and to contribute to the defense of allies, in line with Sweden's commitments as a NATO member. The committee welcomes continued cohesive planning in which military and civil defense are developed in a coordinated way, which it says also strengthens the ability to prevent and manage peacetime crises.

Reservationen (MP) anser att regeringen felaktigt beskriver totalförsvaret enbart som en verksamhet för att förbereda Sverige för krig, trots att dagens hotbild är bred och komplex med militära och icke-militära hot sida vid sida. Reservanten föreslår att Sveriges förmåga att möta kriser, hot och antagonistiska handlingar under gränsen för väpnat angrepp ska öka, att civilt försvar och krisberedskap även ska dimensioneras utifrån ett förändrat klimat, och att klimathotet ska mötas med konkreta utsläpps- och anpassningsåtgärder.

The reservation (MP) argues that the government wrongly describes total defense solely as an activity to prepare Sweden for war, even though today's threat picture is broad and complex, with military and non-military threats existing side by side. The reservation proposes that Sweden's ability to meet crises, threats and hostile acts below the threshold of armed attack should increase, that civil defense and crisis preparedness should also be dimensioned based on a changed climate, and that the climate threat should be met with concrete emission-reduction and adaptation measures.

Bedömningen är att totalförsvarets övergripande mål bör vara att kunna försvara Sverige och befolkningen mot väpnat angrepp, hävda landets självständighet, suveränitet och territoriella integritet samt bidra till försvaret av allierade, i linje med Sveriges åtaganden som Natomedlem. En fortsatt sammanhållen planering där militärt och civilt försvar utvecklas samordnat framhålls som önskvärd, eftersom den även stärker förmågan att förebygga och hantera fredstida kriser.

The assessment is that total defense's overall goal should be the ability to defend Sweden and its population against armed attack, uphold the country's independence, sovereignty and territorial integrity, and contribute to the defense of allies, in line with Sweden's commitments as a NATO member. Continued cohesive planning in which military and civil defense are developed in a coordinated way is presented as desirable, since it also strengthens the ability to prevent and manage peacetime crises.

Ett motförslag menar att det är fel att beskriva totalförsvaret enbart som en verksamhet för att förbereda Sverige för krig, eftersom dagens hotbild är bred och komplex med militära och icke-militära hot sida vid sida. Förslaget förordar att förmågan att möta kriser, hot och antagonistiska handlingar under gränsen för väpnat angrepp ökar, att civilt försvar och krisberedskap även dimensioneras utifrån ett förändrat klimat, och att klimathotet möts med konkreta utsläpps- och anpassningsåtgärder.

A counter-proposal argues that it is wrong to describe total defense solely as an activity to prepare for war, since today's threat picture is broad and complex, with military and non-military threats existing side by side. The proposal calls for increasing the ability to meet crises, threats and hostile acts below the threshold of armed attack, for dimensioning civil defense and crisis preparedness based on a changed climate as well, and for meeting the climate threat with concrete emission-reduction and adaptation measures.


Biståndets förenlighet med OECD-Dacs regelverk och avräkningar för asylkostnader

Compliance of Swedish aid with the OECD-DAC framework and deductions for asylum costs

bistånd OECD-Dac avräkningar asylkostnader återvändande

Frågan gäller om det nuvarande systemet med avräkningar från biståndsbudgeten för bl.a. asylkostnader är förenligt med OECD-Dacs regelverk, eller om biståndspolitiken - särskilt kopplingen mellan bistånd och återvändande för avvisade asylsökande - behöver strama åt för att säkerställa att biståndet enbart används i enlighet med OECD-Dac.

The question is whether the current system of deducting costs such as asylum expenses from the aid budget is consistent with the OECD-DAC framework, or whether aid policy - particularly any link between aid and the return of rejected asylum seekers - needs to be tightened to ensure aid is used strictly in line with OECD-DAC rules.

Hur avräkningarna beräknas och hur biståndet får användas påverkar dels hur mycket pengar som faktiskt går till bistånd i mottagarländer, dels riskerna för att bistånd villkoras på ett sätt som drabbar personer som nekats asyl.

How the deductions are calculated and how aid may be used affects both how much money actually reaches recipient countries and the risk that aid is made conditional in ways that affect people who have been denied asylum.

Utskottet konstaterar att avräkningarna för asylkostnader omfattas av ett uttalat tak på ca 8 procent av biståndsbudgeten, att den nuvarande modellen med en flerårig budgetram frånkopplad från BNI ger mer transparens och långsiktighet, och att Sverige enligt OECD-Dacs statistik fortfarande är en av världens mest generösa biståndsgivare; utskottet avstyrker därför motionen.

The committee notes that deductions for asylum costs are subject to a stated cap of about 8 percent of the aid budget, that the current model of a multi-year budget frame decoupled from GNI provides more transparency and predictability, and that according to OECD-DAC statistics Sweden remains one of the world's most generous aid donors; the committee therefore rejects the motion.

Reservanterna (S, V, C, MP) vill att svenskt bistånd strikt ska följa OECD-Dacs regelverk och motsätter sig en politik där biståndet används som påtryckningsmedel för att tvinga avvisade asylsökande att återvända, eftersom de anser att det inte är förenligt med OECD-Dac.

The reserving parties (S, V, C, MP) want Swedish aid to strictly follow the OECD-DAC framework and oppose a policy where aid is used as leverage to force rejected asylum seekers to return, as they consider this inconsistent with OECD-DAC rules.

En bedömning konstaterar att avräkningarna för asylkostnader omfattas av ett uttalat tak på omkring 8 procent av biståndsbudgeten, att en flerårig budgetram frånkopplad från bruttonationalinkomsten ger mer transparens och långsiktighet i biståndet, och att givaren fortfarande räknas som en av de mest generösa i världen enligt internationell statistik.

One assessment notes that deductions for asylum costs are subject to a stated cap of around 8 percent of the aid budget, that a multi-year budget frame decoupled from gross national income provides more transparency and predictability in aid, and that the donor still ranks among the most generous in the world according to international statistics.

En annan linje vill att biståndet strikt ska följa det internationella regelverket för vad bistånd får användas till och motsätter sig att biståndet används som ett sätt att tvinga människor att återvända efter att de nekats asyl, med hänvisning till att detta inte är förenligt med regelverket.

Another position wants aid to strictly follow the international framework governing what aid may be used for and opposes using aid as a way to compel people to return after being denied asylum, arguing this is inconsistent with that framework.


Ansvarsfördelning för räddningstjänst och skydd av civilbefolkningen – ny myndighet för civilt försvar eller ett fristående statligt räddningsverk?

Division of responsibility for rescue services and protection of the civilian population – a new civil defense agency or a stand-alone state rescue agency?

civilt försvar
räddningstjänst
msb
myndighetsansvar
civilbefolkningens skydd

Frågan gäller om ansvaret för de kommunala räddningstjänsterna och för skyddet av civilbefolkningen ska ligga kvar hos den nya myndigheten för civilt försvar, som regeringen föreslår, eller om detta ansvar i stället ska flyttas till en ny, fristående myndighet i form av ett statligt räddningsverk.

The question is whether responsibility for the municipal rescue services and for protecting the civilian population should remain with the new civil defense agency, as the government proposes, or whether this responsibility should instead be moved to a new, separate agency in the form of a state rescue service authority.

Vilken myndighet som ansvarar för räddningstjänsten påverkar hur snabbt och samordnat samhället kan stärka brandskydd, olycksberedskap och skydd av civila vid höjd beredskap och krig. Beslutet får därmed betydelse för hur nära befolkningen denna beredskap byggs och styrs.

Which agency is responsible for rescue services affects how quickly and in a coordinated way society can strengthen fire protection, accident preparedness and protection of civilians during heightened alert and war. The decision therefore matters for how closely to the population this preparedness is built and managed.

Utskottet instämmer med regeringen i att målet för det civila försvaret bland annat ska vara att skydda civilbefolkningen och upprätthålla samhällets motståndskraft, inom ramen för Natos kollektiva försvar. Utskottet delar bedömningen att redan påbörjade satsningar på den kommunala räddningstjänsten ska fortsätta och förstärkas ytterligare inom den nya myndighetsstrukturen, eftersom räddningstjänsten finns nära befolkningen och har viktiga uppgifter både i fred, kris och krig. Något behov av att flytta ansvaret till en ny, fristående myndighet ses inte.

The committee agrees with the government that the goal of civil defense should, among other things, be to protect the civilian population and maintain society's resilience, within the framework of NATO's collective defense. The committee shares the assessment that the reinforcements already under way for the municipal rescue services should continue and be strengthened further within the new agency structure, since the rescue services operate close to the population and have important tasks in peacetime, crisis and war alike. It sees no need to move responsibility to a new, separate agency.

Reservationen (S) vill att ansvaret för räddningstjänsterna och skyddet av civilbefolkningen flyttas från den nya Myndigheten för civilt försvar till en ny, fristående myndighet, och att ett statligt räddningsverk inrättas. Riksdagen uppmanas att ställa sig bakom detta och tillkännage det för regeringen.

The reservation (S) calls for responsibility for the rescue services and the protection of the civilian population to be moved from the new Civil Defense Agency to a new, separate agency, and for a state rescue service authority to be established. The Riksdag is asked to endorse this and communicate it to the government.

Bedömningen är att målet för det civila försvaret bland annat är att skydda civilbefolkningen och upprätthålla samhällets motståndskraft, inom ramen för ett kollektivt försvarssamarbete. Satsningar på den kommunala räddningstjänsten bör fortsätta och förstärkas ytterligare inom den befintliga myndighetsstrukturen, eftersom räddningstjänsten finns nära befolkningen och har viktiga uppgifter i fred, kris och krig. Ett behov av att flytta ansvaret till en ny, fristående myndighet bedöms inte finnas.

The assessment is that the goal of civil defense is, among other things, to protect the civilian population and maintain society's resilience, within a collective defense framework. Reinforcements for the municipal rescue services should continue and be strengthened further within the existing agency structure, since the rescue services operate close to the population and have important tasks in peacetime, crisis and war alike. No need is seen to move responsibility to a new, separate agency.

Ett motförslag förordar att ansvaret för räddningstjänsterna och skyddet av civilbefolkningen flyttas bort från den nya myndigheten för civilt försvar till en annan, fristående myndighet, och att ett statligt räddningsverk inrättas för ändamålet.

A counter-proposal calls for responsibility for the rescue services and protection of the civilian population to be moved away from the new civil defense agency to a different, separate agency, and for a state rescue service authority to be established for this purpose.


Försvarets klimat- och miljöpåverkan – ska Försvarsmakten åläggas konkreta åtgärder för utsläppsminskning och klimatanpassning?

Defense's climate and environmental impact – should the Armed Forces be required to take concrete emission-reduction and climate-adaptation measures?

klimatpåverkan miljöpåverkan utsläppsminskning klimatanpassning försvarsmakten

Frågan gäller om regeringens totalförsvarsproposition, som utskottet ställer sig bakom och som prioriterar de åtgärder som snabbast ger ökad försvarsförmåga, i stället uttryckligen bör kompletteras med krav på att Försvarsmakten vidtar konkreta åtgärder för att minska sin klimatpåverkan och anpassa verksamheten till ett förändrat klimat.

The question is whether the government's total defense bill, which the committee endorses and which prioritizes the measures that most quickly increase defense capability, should instead be explicitly supplemented with requirements for the Armed Forces to take concrete measures to reduce its climate impact and adapt its operations to a changed climate.

Om klimat- och miljöfrågor inte hanteras särskilt inom försvarsbeslutet riskerar Försvarsmaktens egna utsläpp och sårbarhet för ett förändrat klimat att förbli oadresserade under hela försvarsbeslutsperioden, samtidigt som klimatförändringarna redan i dag påverkar samhällets sårbarhet och krisberedskap.

If climate and environmental issues are not specifically addressed within the total defense bill, the Armed Forces' own emissions and vulnerability to a changed climate risk remaining unaddressed throughout the entire defense-bill period, even though climate change is already affecting society's vulnerability and crisis preparedness today.

Utskottet välkomnar de resursförstärkningar som föreslås för att finansiera den inriktning som anges i totalförsvarspropositionen och konstaterar att tyngdpunkten ligger på åtgärder som snabbt ger störst effekt och därmed höjd försvarsförmåga, som ett steg i en långsiktig utveckling. Utskottet tar inte inom denna punkt särskilt ställning till krav på egna utsläppsminsknings- eller klimatanpassningsåtgärder för Försvarsmakten, utan hänvisar till den övergripande prioriteringen av försvarsförmåga.

The committee welcomes the resource reinforcements proposed to finance the direction set out in the total defense bill, and notes that the emphasis is on measures that quickly deliver the greatest effect and thus increased defense capability, as a step in a long-term development. On this point, the committee does not take a separate position on requirements for the Armed Forces' own emission-reduction or climate-adaptation measures, instead referring to the overall prioritization of defense capability.

Reservationen (MP) anser att regeringen inte fullt ut tagit till sig allvaret i klimathotet och att propositionen helt saknar resonemang om hur försvaret ska anpassas, både för att minska verksamhetens klimatpåverkan och för att fungera i ett förändrat klimat. Reservanten föreslår att Sveriges försvar ska anpassas på båda dessa sätt, bland annat genom planering för att ställa om till förnybar energi och elektrifiering.

The reservation (MP) argues that the government has not fully grasped the seriousness of the climate threat and that the bill entirely lacks discussion of how defense should adapt, both to reduce the operation's climate impact and to function in a changed climate. The reservation proposes that Sweden's defense be adapted in both these respects, including through planning to shift toward renewable energy and electrification.

Bedömningen är att de föreslagna resursförstärkningarna finansierar den inriktning som anges i den övergripande planen, med tyngdpunkt på åtgärder som snabbt ger störst effekt och därmed höjd försvarsförmåga, som ett steg i en långsiktig utveckling. På denna punkt tas ingen separat ställning till krav på egna utsläppsminsknings- eller klimatanpassningsåtgärder, utan hänvisning görs till den övergripande prioriteringen av försvarsförmåga.

The assessment is that the proposed resource reinforcements finance the direction set out in the overall plan, with emphasis on measures that quickly deliver the greatest effect and thus increased defense capability, as a step in a long-term development. On this point no separate position is taken on requirements for emission-reduction or climate-adaptation measures, instead referring to the overall prioritization of defense capability.

Ett motförslag menar att allvaret i klimathotet inte tagits till sig fullt ut och att resonemang saknas om hur försvaret bör anpassas, både för att minska verksamhetens klimatpåverkan och för att fungera i ett förändrat klimat. Förslaget förordar att försvaret anpassas på båda dessa sätt, bland annat genom planering för omställning till förnybar energi och elektrifiering.

A counter-proposal argues that the seriousness of the climate threat has not been fully grasped and that reasoning is missing on how defense should adapt, both to reduce the operation's climate impact and to function in a changed climate. The proposal calls for defense to be adapted in both respects, including through planning for a shift to renewable energy and electrification.


Framtida försvarsbeslut och Försvarsberedningens roll – hur säkerställs partiöverskridande förankring när Natomedlemskapet förändrar beslutsprocessen?

Future defense decisions and the role of the Defence Commission – how is cross-party anchoring ensured as NATO membership changes the decision process?

försvarsberedningen
beslutsprocess
nato
partiöverskridande förankring
framtida försvarsbeslut

Frågan gäller om regeringens nuvarande inriktning, där kommande steg i totalförsvarets utveckling bygger vidare på Försvarsberedningens förslag inom en långsiktig utveckling, är tillräcklig, eller om regeringen i stället särskilt bör återkomma till riksdagen med ett förslag om hur den partiöverskridande beslutsprocessen för totalförsvarets inriktning ska bevaras nu när Natomedlemskapet förändrar planeringen.

The question is whether the government's current approach — in which the next steps in total defense's development build on the Defence Commission's proposals as part of a long-term development — is sufficient, or whether the government should instead specifically report back to the Riksdag with a proposal on how the cross-party decision process for total defense's direction should be preserved now that NATO membership is changing the planning.

Försvarsberedningens arbetsform har historiskt gett totalförsvarets inriktning bred politisk förankring genom att alla partier deltagit i diskussionerna. Om Natomedlemskapet gör att beslut i praktiken måste synkroniseras med Natos planeringscykler finns en risk att denna breda förankring försvagas, vilket kan påverka hur stabilt och långsiktigt totalförsvarsbeslut kan hållas över tid.

The Defence Commission's working method has historically given total defense's direction broad political anchoring by involving all parties in the discussions. If NATO membership means decisions must in practice be synchronized with NATO's planning cycles, there is a risk that this broad anchoring will be weakened, which could affect how stable and long-term total defense decisions can be maintained over time.

Utskottet konstaterar att regeringens förslag följer Försvarsberedningens och innebär fortsatta tillskott till både det militära och det civila försvaret. Utskottet noterar att tyngdpunkten i Försvarsberedningens förslag ligger på åtgärder som ger ökad förmåga de närmaste åren, och att dessa ska ses som steg i en långsiktig utveckling snarare än ett slutmål. Utskottet tar inte inom denna punkt särskilt ställning till ett tillkännagivande om att bevara den partiöverskridande beslutsprocessen.

The committee notes that the government's proposal follows the Defence Commission's and involves continued reinforcements to both the military and civil defense. The committee observes that the emphasis in the Defence Commission's proposals is on measures that increase capability in the near term, and that these should be seen as steps in a long-term development rather than an end goal. On this point, the committee does not take a separate position on a call to preserve the cross-party decision process.

Reservationen (V) menar att Natomedlemskapet förändrar Sveriges beslutsprocess för totalförsvarets inriktning, eftersom Natos planering inte är synkroniserad med Sveriges egen, långa process i Försvarsberedningen där alla partier deltar och som ger totalförsvaret demokratisk förankring. Reservanten anser att regeringen bör återkomma till riksdagen med ett förslag om hur denna partiöverskridande beslutsprocess kan bevaras trots Natomedlemskapet.

The reservation (V) argues that NATO membership changes Sweden's decision process for total defense's direction, since NATO's planning is not synchronized with Sweden's own, long-running Defence Commission process in which all parties take part and which gives total defense democratic anchoring. The reservation holds that the government should report back to the Riksdag with a proposal on how this cross-party decision process can be preserved despite NATO membership.

Bedömningen är att det aktuella förslaget följer det tidigare beredningsarbetets linje och innebär fortsatta tillskott till både det militära och det civila försvaret. Tyngdpunkten i förslagen ligger på åtgärder som ger ökad förmåga inom kort, och dessa ses som steg i en långsiktig utveckling snarare än ett slutmål. På denna punkt tas ingen separat ställning till ett krav på att bevara den partiöverskridande beslutsprocessen.

The assessment is that the current proposal follows the line of the earlier commission's work and involves continued reinforcements to both military and civil defense. The emphasis in the proposals is on measures that increase capability in the near term, and these are seen as steps in a long-term development rather than an end goal. On this point, no separate position is taken on a demand to preserve the cross-party decision process.

Ett motförslag menar att Natomedlemskapet förändrar beslutsprocessen för totalförsvarets inriktning, eftersom Natos planering inte är synkroniserad med Sveriges egen, långa beredningsprocess där alla partier deltar och som ger totalförsvaret demokratisk förankring. Förslaget förordar att ett förslag tas fram om hur denna partiöverskridande beslutsprocess kan bevaras trots Natomedlemskapet.

A counter-proposal argues that NATO membership changes the decision process for total defense's direction, since NATO's planning is not synchronized with Sweden's own, long-running commission process in which all parties take part and which gives total defense democratic anchoring. The proposal calls for a proposal to be drawn up on how this cross-party decision process can be preserved despite NATO membership.


Totalförsvarets inriktning och förmåga i ett Natomedlemskap – hur ska den militära förmågan dimensioneras och var i landet ska den prioriteras?

Total defense's direction and capability under NATO membership – how should military capability be sized and where in the country should it be prioritized?

totalförsvarets inriktning
nato
värdlandsstöd
militärregioner
kollektivt försvar
strategiska områden

Frågan gäller om den nationella förmågan inom totalförsvaret, som utskottet och regeringen anser ska utformas och dimensioneras för att försvara både Sverige och allierade mot väpnat angrepp, i stället uttryckligen bör inriktas mot ökad tillgänglighet, omedelbart gripbara krigsförband och ett tydligare fokus på militärregionernas roll i att ge värdlandsstöd i strategiskt viktiga delar av landet.

The question is whether total defense's national capability, which the committee and government say should be designed and sized to defend both Sweden and its allies against armed attack, should instead be explicitly oriented toward increased availability, immediately deployable war units, and a clearer focus on military regions' role in providing host-nation support in strategically important parts of the country.

Hur försvarsförmågan dimensioneras och var den placeras avgör hur snabbt Sverige och allierade kan få stöd vid ett angrepp, och hur väl strategiskt viktiga områden - som storstadsregioner, Gotland, västkusten och delar av norra Sverige - kan försvaras och användas för att ta emot allierade styrkor.

How defense capability is sized and where it is positioned determines how quickly Sweden and its allies can receive support in an attack, and how well strategically important areas - such as major metropolitan regions, Gotland, the west coast and parts of northern Sweden - can be defended and used to receive allied forces.

Utskottet instämmer med regeringen i att det övergripande målet för totalförsvaret ska vara att kunna försvara Sverige och befolkningen mot väpnat angrepp, hävda landets självständighet, suveränitet och territoriella integritet samt medverka i försvaret av allierade. Utskottet delar bedömningen att den nationella förmågan, utifrån medlemskapet i Nato, ska utformas och dimensioneras för att försvara både Sverige och allierade mot väpnade angrepp, och att denna inriktning ska gälla över tid även när omvärldsläget tycks mer gynnsamt.

The committee agrees with the government that total defense's overall goal should be the ability to defend Sweden and its population against armed attack, uphold the country's independence, sovereignty and territorial integrity, and contribute to the defense of allies. The committee shares the assessment that, based on NATO membership, national capability should be designed and sized to defend both Sweden and its allies against armed attacks, and that this orientation should apply over time, even when the security situation appears more favorable.

Reservationen (C) anser att det militära försvaret nu, som en följd av Natomedlemskapet, bör utformas och dimensioneras inte bara för att möta ett väpnat angrepp mot Sverige utan även för avskräckning och försvar i en kollektiv Natokontext, med särskilt fokus på strategiskt viktiga områden som Stockholmsregionen, Gotland, Öresundsregionen, västkusten och delar av norra Sverige. Reservanten föreslår att försvarsförmågan utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet, förbättrad operativ förmåga och omedelbart gripbara krigsförband, samt att militärregionernas roll i att ge värdlandsstöd stärks.

The reservation (C) argues that, as a consequence of NATO membership, military defense should now be designed and sized not only to meet an armed attack on Sweden but also for deterrence and defense in a collective NATO context, with particular focus on strategically important areas such as the Stockholm region, Gotland, the Öresund region, the west coast and parts of northern Sweden. The reservation proposes that defense capability be developed so the whole country can be defended through increased availability, improved operational capability and immediately deployable war units, and that military regions' role in providing host-nation support be strengthened.

Bedömningen är att totalförsvarets övergripande mål bör vara att kunna försvara Sverige och befolkningen mot väpnat angrepp, hävda landets självständighet, suveränitet och territoriella integritet samt bidra till försvaret av allierade. Med utgångspunkt i Natomedlemskapet bör den nationella förmågan utformas och dimensioneras för att försvara både Sverige och allierade mot väpnade angrepp, och denna inriktning bör gälla över tid, även när omvärldsläget verkar mer gynnsamt.

The assessment is that total defense's overall goal should be the ability to defend Sweden and its population against armed attack, uphold the country's independence, sovereignty and territorial integrity, and contribute to the defense of allies. Based on NATO membership, national capability should be designed and sized to defend both Sweden and its allies against armed attacks, and this orientation should apply over time, even when the security situation appears more favorable.

Ett motförslag menar att det militära försvaret, som en följd av Natomedlemskapet, bör utformas och dimensioneras inte bara för att möta ett väpnat angrepp mot Sverige utan även för avskräckning och försvar i en kollektiv Natokontext, med särskilt fokus på strategiskt viktiga områden som storstadsregioner, Gotland, Öresundsregionen, västkusten och delar av norra Sverige. Förslaget förordar att försvarsförmågan utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet, förbättrad operativ förmåga och omedelbart gripbara krigsförband, samt att militärregionernas roll i att ge värdlandsstöd stärks.

A counter-proposal argues that, as a consequence of NATO membership, military defense should be designed and sized not only to meet an armed attack on Sweden but also for deterrence and defense in a collective NATO context, with particular focus on strategically important areas such as major metropolitan regions, Gotland, the Öresund region, the west coast and parts of northern Sweden. The proposal calls for defense capability to be developed so the whole country can be defended through increased availability, improved operational capability and immediately deployable war units, and for military regions' role in providing host-nation support to be strengthened.


Prioriteringar för elnät och energisamarbete i EU:s budgetförhandlingar

Priorities for the electricity grid and energy cooperation in the EU's budget negotiations

EU-budget energisamarbete elnät klimatomställning REPowerEU

Frågan gäller om Sverige i kommande förhandlingar om EU:s budget aktivt bör driva på för att fördubbla den andel av budgeten som går till EU:s energisamarbete och utbyggnad av elnätet, eller om regeringens nuvarande sätt att stämma av prioriteringar med riksdagen och delta i det pågående EU-arbetet är tillräckligt.

The question is whether Sweden should actively push, in upcoming negotiations on the EU budget, to double the share of the budget devoted to EU energy cooperation and grid expansion, or whether the government's current way of coordinating priorities with the Riksdag and taking part in ongoing EU work is sufficient.

Ett större utrymme i EU-budgeten för energisamarbete skulle kunna påskynda utbyggnaden av elnätet och stötta klimatomställningen både i Sverige och i andra medlemsländer, men frågan handlar också om hur mycket riksdagen på förhand ska styra regeringens förhandlingslinje inför kommande budgetförhandlingar.

A larger share of the EU budget for energy cooperation could speed up grid expansion and support the climate transition both in Sweden and other member states, but the issue is also about how far in advance the Riksdag should steer the government's negotiating line ahead of upcoming budget talks.

Utskottet konstaterar att regeringen redan har stämt av prioriteringarna i förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram och senast inför halvtidsöversynen, genom överläggningar med finansutskottet och samråd med EU-nämnden, att regeringen förutsätts återkomma inför nästa budgetramsförhandling, och att regeringen vid EU-möten välkomnat diskussionen om hållbar elinfrastruktur; utskottet ser därför inte skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen och avstyrker motionen.

The committee notes that the government has already coordinated its priorities in the negotiations on the EU's multiannual budget framework, most recently ahead of the framework's mid-term review, through consultations with the Finance Committee and the EU Affairs Committee, that the government is expected to return to the committee ahead of the next framework negotiation, and that the government has welcomed discussion of sustainable electricity infrastructure at EU meetings; the committee therefore sees no reason to direct a statement to the government and rejects the motion.

Reservanten (C) vill fördubbla andelen medel i EU-budgeten som avsätts för att stärka EU:s energisamarbete och möjliggöra utbyggnad av det europeiska elnätet, med hänvisning till att klimatomställningen är en av vår tids största utmaningar och att energiförsörjningen i både Sverige och EU behöver tryggas.

The reserving party (C) wants to double the share of funds in the EU budget devoted to strengthening EU energy cooperation and enabling expansion of the European electricity grid, arguing that the climate transition is one of the greatest challenges of our time and that energy supply in both Sweden and the EU needs to be secured.

En bedömning konstaterar att prioriteringarna i förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram redan stäms av med det ansvariga utskottet och genom samråd med EU-nämnden, att detta förväntas upprepas inför nästa budgetramsförhandling, och att hållbar elinfrastruktur redan lyfts fram i diskussioner på EU-nivå, varför ingen ytterligare riktad markering bedöms behövas.

One assessment notes that priorities in the negotiations on the EU's multiannual budget framework are already coordinated with the responsible committee and through consultation with the EU affairs body, that this is expected to be repeated ahead of the next framework negotiation, and that sustainable electricity infrastructure is already being raised in discussions at EU level, so no further targeted statement is seen as necessary.

En annan linje vill fördubbla den andel av EU-budgeten som avsätts för att stärka energisamarbetet och möjliggöra utbyggnad av det europeiska elnätet, med hänvisning till att klimatomställningen är en av de största globala utmaningarna och att energiförsörjningen behöver tryggas på både nationell och europeisk nivå.

Another position wants to double the share of the EU budget devoted to strengthening energy cooperation and enabling expansion of the European electricity grid, arguing that the climate transition is one of the greatest global challenges and that energy supply needs to be secured at both national and European level.


Fortsatt arbete med att stärka efterlevnaden av barnkonventionen

Continued work to strengthen compliance with the Convention on the Rights of the Child

barnkonventionen
barns rättigheter
Riksrevisionen
nationell strategi
skolmyndigheter

Frågan gäller om regeringens pågående åtgärder för att stärka efterlevnaden av barnkonventionen är tillräckliga, eller om regeringen bör åläggas att sätta en tydlig tidsplan för en uppdaterad strategi, klargöra hur barnkonsekvenser ska redovisas i budgeten och styra skolmyndigheterna mot en gemensam linje, i linje med Riksrevisionens kritik.

The question is whether the government's ongoing measures to strengthen compliance with the Convention on the Rights of the Child are sufficient, or whether the government should be required to set a clear timeline for an updated strategy, clarify how child-impact assessments are reported in the budget, and steer school authorities toward a common approach, in line with the National Audit Office's criticism.

Beslutet påverkar hur samordnat och uppföljningsbart Sveriges arbete för barns rättigheter blir, vilket i förlängningen avgör hur väl barnkonsekvenser vägs in i lagstiftning, budget och myndigheters arbete som rör barn.

The decision affects how coordinated and trackable Sweden's work on children's rights becomes, which in turn determines how well the impact on children is factored into legislation, the budget and the work of authorities dealing with children.

Utskottet välkomnar Riksrevisionens rapport och delar regeringens bedömning att strategin för barnets rättigheter varit betydelsefull, och pekar på att regeringen redan avser att analysera, följa upp och utvärdera strategin, att en ny förordning om konsekvensutredningar ställer tydligare krav på att åtgärder är motiverade och allsidigt belysta, att en myndighet fått i uppdrag att ta fram vägledning för detta, och att instruktionen för en skolmyndighet ändrats för ökad samsyn med andra skolmyndigheter; utskottet avstyrker därför motionen.

The committee welcomes the National Audit Office's report and shares the government's assessment that the strategy for children's rights has been significant, noting that the government already intends to analyse, follow up and evaluate the strategy, that a new regulation on impact assessments sets clearer requirements for measures to be justified and comprehensively examined, that an agency has been tasked with producing guidance on this, and that the instruction for a school authority has been amended to increase alignment with other school authorities; the committee therefore rejects the motion.

Reservanten (MP) välkomnar Riksrevisionens granskning men vill att regeringen anger en tidpunkt för när en uppdaterad strategi för barnets rättigheter ska finnas på plats, klargör om och hur barnkonsekvensbeskrivningar ska göras i budgeten, samt tydliggör inriktningen för skolmyndigheternas barnrättsarbete så att myndigheterna får en gemensam syn på barnkonventionen.

The reserving party (MP) welcomes the National Audit Office's review but wants the government to specify a timeline for when an updated strategy for children's rights will be in place, to clarify whether and how child-impact assessments are to be made in the budget, and to clarify the direction of school authorities' work on children's rights so that the authorities share a common approach to the Convention on the Rights of the Child.

En bedömning välkomnar en oberoende granskning av arbetet med barnkonventionen och delar synen att en nationell strategi för barnets rättigheter varit betydelsefull, och lyfter fram att strategin ska analyseras, följas upp och utvärderas, att en ny förordning om konsekvensutredningar ställer tydligare krav på att åtgärder är motiverade och allsidigt belysta, att en myndighet fått i uppdrag att ta fram vägledning för detta arbete, och att en skolmyndighets instruktion ändrats för ökad samsyn mellan skolmyndigheterna.

One assessment welcomes an independent review of work on the Convention on the Rights of the Child and shares the view that a national strategy for children's rights has been significant, highlighting that the strategy is to be analysed, followed up and evaluated, that a new regulation on impact assessments sets clearer requirements for measures to be justified and comprehensively examined, that an agency has been tasked with producing guidance for this work, and that a school authority's instruction has been amended to increase alignment between school authorities.

En annan linje välkomnar granskningen men vill att en tidpunkt anges för när en uppdaterad strategi för barnets rättigheter ska finnas på plats, att det klargörs om och hur barnkonsekvensbeskrivningar ska göras i budgeten, och att inriktningen för skolmyndigheternas barnrättsarbete tydliggörs så att myndigheterna får en gemensam syn på barnkonventionen.

Another position welcomes the review but wants a timeline set for when an updated strategy for children's rights will be in place, clarity on whether and how child-impact assessments are to be made in the budget, and the direction of school authorities' work on children's rights clarified so the authorities share a common approach to the Convention.


Postnords ägarstruktur och en möjlig delning av den svensk-danska posten

PostNord's ownership structure and a possible split of the Swedish-Danish postal operations

Postnord
statligt ägande
postservice
Sverige-Danmark
bolagsstyrning

Frågan gäller om staten bör verka för att dela upp Postnord och separera den svenska och danska posten, eller om nuvarande gemensamma struktur ska bestå.

The question is whether the state should work to split up PostNord and separate the Swedish and Danish postal operations, or whether the current joint structure should remain.

Hur Postnord är organiserat påverkar postservicens funktion och kostnader i både Sverige och Danmark, och en uppdelning lyfts fram som ett sätt att komma till rätta med problem som uppstått efter sammanslagningen.

How PostNord is organised affects the functioning and cost of postal services in both Sweden and Denmark, and a split is put forward as a way of addressing problems that have arisen since the merger.

Utskottet avstyrker motionerna och ser inget skäl att nu verka för att dela upp Postnord och separera den svenska och danska posten.

The committee rejects the motions and sees no reason to work towards splitting up PostNord and separating the Swedish and Danish postal operations at this time.

Reservanten (V) vill att den svenska och danska posten separeras, eftersom sammanslagningen till Postnord blev ett dyrt och misslyckat äventyr, och vill att riksdagen uppmanar regeringen att återkomma med förslag om en sådan separation för att garantera en fungerande postservice.

The reserving party (V) wants the Swedish and Danish postal operations separated, arguing that the merger into PostNord became a costly and failed venture, and wants the Riksdag to call on the government to bring forward proposals for such a separation to guarantee a functioning postal service.

En ståndpunkt är att det inte finns skäl att nu verka för att dela upp bolaget och separera de svenska och danska postverksamheterna.

One position holds that there is no reason at this time to work towards splitting up the company and separating the Swedish and Danish postal operations.

En annan ståndpunkt är att de svenska och danska postverksamheterna bör separeras, eftersom sammanslagningen blev ett dyrt och misslyckat äventyr, i syfte att garantera en fungerande postservice.

Another position holds that the Swedish and Danish postal operations should be separated, arguing that the merger became a costly and failed venture, in order to guarantee a functioning postal service.


Fiskeförbud i alla marina skyddade områden

Fishing ban in all marine protected areas

marint skydd
fiskereglering
Natura 2000
biologisk mångfald
naturreservat

Frågan gäller om ett generellt fiskeförbud ska införas i alla marina skyddade områden, inklusive naturreservat och nationalparker, eller om den föreslagna regleringen ska begränsas till Natura 2000-områden i väntan på vidare utredning.

The question is whether a general fishing ban should be introduced in all marine protected areas, including nature reserves and national parks, or whether the proposed regulation should be limited to Natura 2000 areas pending further investigation.

Ett bredare fiskeförbud skulle stärka skyddet för fiskbestånd och livsmiljöer även utanför Natura 2000-områdena och gynna fiskerinäringen på sikt, men innebär också en mer omfattande begränsning av fisket i fler områden innan konsekvenserna är närmare utredda.

A broader fishing ban would strengthen protection for fish stocks and habitats beyond the Natura 2000 areas and benefit the fishing industry in the long run, but it would also mean a more extensive restriction on fishing in more areas before the consequences have been further investigated.

Utskottet välkomnar regeringens förslag om utökade möjligheter att reglera fiske i Natura 2000-områden, men anser att ytterligare undantag för att omfatta andra marina skyddade områden behöver utredas närmare, och lämnar därför motionerna om ett bredare fiskeförbud utan åtgärd.

The committee welcomes the government's proposal for expanded powers to regulate fishing in Natura 2000 areas, but considers that further exemptions to cover other marine protected areas need to be investigated in more detail, and therefore takes no action on the motions calling for a broader fishing ban.

Reservanten välkomnar förslaget men anser att det inte räcker för att skydda den biologiska mångfalden, och vill att ett generellt fiskeförbud införs i samtliga marina skyddade områden, inte bara Natura 2000-områden, så att även naturreservat och nationalparker omfattas, med undantag för fiske som inte påverkar bevarandevärdena.

The reservation welcomes the proposal but considers it insufficient to protect biological diversity, and wants a general fishing ban introduced in all marine protected areas, not only Natura 2000 areas, so that nature reserves and national parks are also covered, with an exception for fishing that does not affect conservation values.

Utökade möjligheter att reglera fiske i Natura 2000-områden bedöms välkomna, men ytterligare undantag för att omfatta andra marina skyddade områden bedöms behöva utredas närmare innan de införs.

Expanded powers to regulate fishing in Natura 2000 areas are seen as welcome, but further exemptions to cover other marine protected areas are considered to need closer investigation before being introduced.

Ett motförslag välkomnar förslaget men anser det otillräckligt för att skydda den biologiska mångfalden, och vill se ett generellt fiskeförbud i samtliga marina skyddade områden, inklusive naturreservat och nationalparker, med undantag för fiske som inte påverkar bevarandevärdena.

A counter-proposal welcomes the proposal but considers it insufficient to protect biological diversity, and calls for a general fishing ban in all marine protected areas, including nature reserves and national parks, with an exception for fishing that does not affect conservation values.


flagglag flaggning myndigheter nationalsymboler lagstiftning

Frågan gäller om regeringen ska verka för att samla alla regler om flaggning, inklusive flaggans utseende, flaggdagar och myndigheters flaggning, i en enda flagglag, eller om den nuvarande ordningen med lag och förordning på området ska stå kvar.

The question is whether the government should work toward gathering all rules on flag use, including the flag's design, flag days, and agencies' flag use, into a single Flag Act, or whether the current arrangement of separate law and ordinance in this area should remain.

En samlad flagglag skulle ge tydligare och mer enhetliga regler för hur och när myndigheter flaggar, medan nuvarande ordning lämnar flaggningsfrågan i stor utsträckning oreglerad för civila myndigheter.

A unified Flag Act would provide clearer and more consistent rules for how and when public authorities fly flags, whereas the current arrangement leaves the flag-flying question largely unregulated for civilian agencies.

Utskottet anser inte att det finns skäl för riksdagen att ta initiativ till en allmän flagglag och avstyrker därför motionsyrkandet.

The committee does not consider there to be grounds for the Riksdag to take the initiative for a general Flag Act, and therefore rejects the motion.

Reservanten anser att regeringen bör verka för att samla alla regler om flaggning i en enda flagglag, med bestämmelser om flaggans utseende, ceremoniel, officiella flaggdagar och att myndigheter endast flaggar med svenska, regionala, gäst- och myndighetsspecifika flaggor, samt att lagen ska slå fast att skändning av den svenska flaggan är förkastligt.

The reservation holds that the government should work toward gathering all rules on flag use into a single Flag Act, with provisions on the flag's design, ceremonial protocol, official flag days, and a requirement that agencies fly only Swedish, regional, guest and agency-specific flags, and that the act should state that desecration of the Swedish flag is reprehensible.

Ett initiativ till en samlad flagglag bedöms inte nödvändigt.

An initiative for a unified Flag Act is not considered necessary.

Ett motförslag vill samla alla regler om flaggning i en enda flagglag, med bestämmelser om flaggans utseende, ceremoniel, officiella flaggdagar och krav på att myndigheter endast flaggar med svenska, regionala, gäst- och myndighetsspecifika flaggor, samt en markering mot skändning av flaggan.

A counter-proposal calls for gathering all rules on flag use into a single Flag Act, with provisions on the flag's design, ceremonial protocol, official flag days, and a requirement that agencies fly only Swedish, regional, guest and agency-specific flags, along with a statement against desecration of the flag.


Översyn och eventuell avyttring av statens bolagsportfölj

Review and possible divestment of the state's company portfolio

statligt ägande
bolagsportfölj
avyttring
näringspolitik
bolagsstyrning

Frågan gäller om regeringen bör göra en genomlysning av statens bolagsportfölj för att identifiera bolag som kan avyttras, eller om nuvarande hantering av det statliga ägandet ska ligga fast.

The question is whether the government should carry out a review of the state's company portfolio to identify companies that could be divested, or whether the current handling of state ownership should remain unchanged.

En genomlysning skulle kunna leda till att staten säljer av bolag eller delar av bolag som bedöms kunna drivas bättre av andra aktörer, vilket påverkar statens roll som ägare och hur stor del av näringslivet som förblir i offentlig regi.

A review could lead to the state selling off companies or parts of companies deemed better run by other actors, affecting the state's role as owner and how much of the business sector remains under public control.

Utskottet avstyrker motionerna och ser inget skäl att nu ge regeringen i uppdrag att genomlysa statens bolagsportfölj i syfte att avyttra bolag.

The committee rejects the motions and sees no reason to task the government with reviewing the state's company portfolio with a view to divestment at this time.

Reservanterna (SD, C) vill att regeringen gör en genomlysning av statens bolagsportfölj för att identifiera de bolag eller delar av bolag som med fördel kan drivas av andra aktörer och därmed avyttras.

The reserving parties (SD, C) want the government to carry out a review of the state's company portfolio to identify companies or parts of companies that could advantageously be run by other actors and thus divested.

En ståndpunkt är att det inte finns skäl att nu ge i uppdrag att genomlysa bolagsportföljen i syfte att avyttra bolag.

One position holds that there is no reason at this time to commission a review of the company portfolio with a view to divestment.

En annan ståndpunkt är att en genomlysning av bolagsportföljen bör göras för att identifiera bolag eller delar av bolag som med fördel kan drivas av andra aktörer och därmed avyttras.

Another position holds that a review of the company portfolio should be carried out to identify companies or parts of companies that could advantageously be run by other actors and thus divested.


Lernia AB:s bemyndigande att sälja och samhällsuppdrag

Lernia AB's divestment mandate and social mission

Lernia
statligt ägande
bemanning
kompetensförsörjning
avyttring

Frågan gäller om riksdagens bemyndigande att avyttra statens aktier i Lernia ska återkallas och bolaget i stället få ett samhällsuppdrag inom bristyrken, eller om nuvarande bemyndigande att sälja bolaget ska stå kvar.

The question is whether the Riksdag's authorization to sell the state's shares in Lernia should be revoked and the company instead given a social mission focused on skills-shortage occupations, or whether the existing authorization to sell the company should remain in place.

Om bemyndigandet återkallas skulle Lernia kunna få en tydligare roll i kompetensförsörjning och omställning i regioner med stora rekryteringsbehov, medan ett bibehållet bemyndigande innebär att en försäljning av bolaget fortsatt är möjlig.

If the authorization is revoked, Lernia could be given a clearer role in skills provision and industrial transition in regions with major recruitment needs, whereas keeping the authorization means a sale of the company remains possible.

Utskottet avstyrker motionerna om att återkalla bemyndigandet att sälja Lernia och att ge bolaget ett samhällsuppdrag inom bristyrken, och vill inte ändra det nuvarande bemyndigandet.

The committee rejects the motions calling for revoking the authorization to sell Lernia and giving the company a social mission focused on skills-shortage occupations, and does not want to change the existing authorization.

Reservanten anser att Lernia inte bör avyttras eftersom bolaget kan bli en viktig aktör i den gröna omställningen, och vill att bolaget i stället får ett samhällsuppdrag inriktat på bristyrken som kräver yrkesutbildning, särskilt i regioner med stora kompetensbehov; riksdagen bör därför återkalla bemyndigandet att sälja Lernia.

The reservation holds that Lernia should not be divested since the company could become an important player in the green transition, and wants it instead given a social mission focused on skills-shortage occupations requiring vocational training, especially in regions with major skills needs; the Riksdag should therefore revoke the authorization to sell Lernia.

En återkallelse av bemyndigandet att sälja bolaget och ett nytt samhällsuppdrag inom bristyrken bedöms inte nödvändigt utifrån nuvarande underlag.

Revoking the authorization to sell the company and assigning it a new social mission focused on skills-shortage occupations is not considered necessary based on the current evidence.

Ett motförslag vill återkalla bemyndigandet att sälja bolaget och i stället ge det ett samhällsuppdrag inriktat på bristyrken som kräver yrkesutbildning, med särskilt fokus på regioner där det är svårt att hitta rätt kompetens till följd av industrins omställning.

A counter-proposal calls for revoking the authorization to sell the company and instead giving it a social mission focused on skills-shortage occupations requiring vocational training, with particular focus on regions where it is difficult to find the right skills due to industrial transition.


Allmänna arvsfondens framtid och stödverksamhet

The future and grant-making activities of the National Inheritance Fund

Allmänna arvsfonden
civilsamhälle
Riksrevisionen
bidrag
åtgärdsplan

Frågan gäller om regeringen bör ta fram en samlad åtgärdsplan för att utveckla och trygga Allmänna arvsfondens långsiktiga arbete med anledning av Riksrevisionens granskning, eller om det pågående utvecklingsarbetet ska fortsätta utan ett sådant särskilt initiativ.

The question is whether the government should draw up a coordinated action plan to develop and safeguard the long-term work of the National Inheritance Fund in response to the Swedish National Audit Office's review, or whether the ongoing development work should continue without such a dedicated initiative.

En samlad åtgärdsplan skulle kunna ge arvsfondens utvecklingsarbete en tydligare riktning och trygga stödet till civilsamhällets projekt, medan avsaknaden av ett sådant initiativ innebär att arbetet fortsätter inom ramen för pågående utredningar och det utvecklingsarbete som regeringen redan redovisar.

A coordinated action plan could give the fund's development work clearer direction and safeguard support for civil-society projects, whereas not taking such an initiative means the work continues within the scope of ongoing reviews and the development work the government has already reported.

Utskottet instämmer med regeringen om att en fördjupad analys behöver föregå en eventuell process med målet att avveckla eller på andra sätt förändra Allmänna arvsfonden, noterar pågående utredningsarbete och utvecklingsinsatser, och avstyrker därför motionerna om ett särskilt initiativ.

The committee agrees with the government that an in-depth analysis needs to precede any process aimed at abolishing or otherwise changing the National Inheritance Fund, notes ongoing review work and development efforts, and therefore rejects the motions calling for a dedicated initiative.

Reservanten ser positivt på att utveckla Allmänna arvsfonden och anser att en avveckling vore fel riktning, men menar att regeringens åtgärder saknar ett samlat grepp, och vill därför att en åtgärdsplan skyndsamt tas fram för att stärka och trygga fondens långsiktiga arbete.

The reservation is positive about developing the National Inheritance Fund and considers abolishing it the wrong direction, but argues that the government's measures lack a coordinated approach, and therefore wants an action plan drawn up swiftly to strengthen and safeguard the fund's long-term work.

En fördjupad analys bedöms behöva föregå en eventuell process med målet att avveckla eller på annat sätt förändra fonden, med hänsyn till pågående utrednings- och utvecklingsarbete.

An in-depth analysis is considered necessary before any process aimed at abolishing or otherwise changing the fund, in light of ongoing review and development work.

Ett motförslag ser positivt på att utveckla fonden och betraktar en avveckling som fel riktning, men efterlyser ett samlat grepp i form av en skyndsamt framtagen åtgärdsplan för att stärka och trygga fondens långsiktiga arbete.

A counter-proposal is positive about developing the fund and views abolishing it as the wrong direction, but calls for a coordinated approach in the form of a swiftly drawn-up action plan to strengthen and safeguard the fund's long-term work.